תשועה בְּרַב יועץ חלק ב' /  הרב ליאור אנגלמן

המבקש להיוועץ ברב צריך לקחת בחשבון מספר גורמים: נושא ההתייעצות, מטרת הפנייה לרב ודרך התקשורת עמו.
נושא ההתייעצות. רבים שואלים בעצת רבותיהם בתחומים מגוונים. ביחס לכל דבר ועניין יש לתורה אמירה, ובכל זאת צריך להגדיר את תחום ההתייחסות של התורה בכל נושא ונושא.
יש לומר בצורה בהירה, כי רב אינו רופא ואינו מדינאי, הוא לא פסיכולוג ואינו פסיכיאטר, איננו כלכלן ואינו מדען, אלא אם כן התמחה באותו תחום, וחשוב מכל - רב איננו קוסם. רב הוא איש שכל עמלו בתורה, וככזה אינו בקיא בהכרח בפן המעשי של חכמות החיים, אלא הוא אמון על הבנת הערך המוסרי של הדברים. ביכולתו של הרב להתמודד עם האתגר הערכי, לענות על השאלה מה נכון לעשות בהיבט של עבודת ה',  ואין הרב אמור לדעת איך לעשות את אותם דברים ראויים.
לשם דוגמא, הנזקק לעבור טיפול רפואי מתמודד עם שאלות רפואיות-מעשיות ובצדן שאלות עקרוניות- תורניות. השאלות מי יערוך את הניתוח ומתי, האם יש לערוך ניתוח זה או אחר, אינן מיועדות לרב. יש אמנם אנשים שבצד היותם רבנים זכו לכישרון מיוחד בניתוח ממצאים רפואיים ובקיאים בהפניה לרופאים מתאימים, אך ככלל, הגדלות בתורה אינה מאפשרת מענה בתחומים אלו. אל הרב נכון להפנות את השאלות העוסקות במהות: האם נכון לערוך ניתוח תוך סיכון מסוים על מנת לתקן פגם אסתטי, האם רשאי אדם 'לקדם' תור לטיפול רפואי של קרוב משפחתו, האם נכון שתעבור אישה הרה בדיקה העלולה בסבירות מסוימת להזיק לעוברה, ועוד. רב אינו יכול להבטיח החלמה ממחלה ואיננו ערב ליעילותה של תרופה, אך בהחלט ביכולתו לסייע לחולה ולמשפחתו להתבונן על הקורות אותם בעיניים של אמונה, וללמוד כיצד נפגשים עם בורא עולם דווקא בעת צרה. 
בדומה לזה, רב אינו יכול 'לתת ברכתו' או לשלול מעבר דירה, יש להכריע בזה על פי שיקולים עניניים, ולעתים תוך קבלת עצה מבעל מקצוע. אכן, ראוי להביא לפתחו של הרב דיון בדבר ההיבט הערכי של המגורים, עד כמה יש לשקול שיקולים חינוכיים לעומת קשיי פרנסה, האם נכון לגור בחברה הומוגנית או דווקא בחברה שאינה אחידה.
בתחומי הנפש הדברים מורכבים במיוחד, שהרי עולם המידות הינו חלק בלתי נפרד מעולם התורה. כאן ניתן להיעזר ברב על מנת להגדיר יעדים על פי התורה, לזהות האם יש התאמה בין מידות הנפש אשר נבנו בנו לבין תביעתה של תורה. ניתן לקבל מן הרב עידוד ואמון כי בידינו לשנות, אך לא בהכרח יוכל הרב לתת הדרכות מעשיות כיצד לבצע את השינוי הנדרש. לעתים יעשה זאת האדם בכוחות עצמו ולפעמים יזדקק לעזרתו של איש מקצוע על מנת לקבל כלים מתאימים לכך. סיכומו של דבר, המדע על כל מרכיביו אמון על הכלים המעשיים, התורה עוסקת בשאלה הערכית-מוסרית, ומגדירה על פי דרכה את היעדים הרוחניים. 
המהר"ל היטיב להגדיר זאת בספרו 'תפארת ישראל'. על פי דבריו, נעלה היא חכמת התורה מכל חכמות העולם מפני שהמדעים עוסקים בחומר עצמו והתורה בתוכן המוסרי שלו. הביולוגיה תחקור את מבנה הגוף של החמור והשור, התורה תעסוק באחריות המוסרית של בעליהם לשמירתם. המדע ישאל 'מה' ו'איך', התורה תשאל 'לשם מה' ו'מה המשמעות'. הבא לשאול רב צריך לדעת כי אינו נפגש עם איש מדע כי אם בן תורה עומד מולו. 
הגדרת מטרת הפנייה לרב. חשוב כי בטרם ניוועץ ברב, נגדיר לעצמנו מהי מטרתנו. בענייני הלכה הדברים פשוטים למדי, אנו מבקשים מענה חד, מותר או אסור, טמא או טהור. בשאר התחומים העניין מורכב יותר, התשובות אינן חד משמעיות, אין שחור או לבן, ישנם גוונים והם רבים רבים. על פי רוב אין גם 'תשובה נכונה', אלא יש קשת של תשובות אפשריות, והתורה אינה אמורה להצביע על דרך אחת כאמת שאין בלתה. לא פעם התשובה הראויה תלויה דווקא באדם המתמודד עמה. אם כך הם פני הדברים מוטב שלא לגשת אל הרב כמי שאמור לגלות את התשובה, נכון יותר לפנות אליו כמי שביכולתו לחשוף את ההיבט התורני המסתתר מאחורי כל אפשרות, ובסופו של דבר ליטול בעצמנו את ההכרעה.
על פי הדברים הללו, נקל להבין כי השימוש הנפוץ בדרכי התקשרות מהירים, כגון שו"ת הנעשה בהודעות מטלפון נייד, כוחו יפה אך ורק לאותם עניינים שבהם ההכרעה היא חדה, אסור או מותר. אך שאלות מורכבות יותר מצריכות שיחה, לעתים פנים אל פנים על מנת לאפשר לרב להכיר מעט יותר את השואל, שהרי אין אנו תרים אחר רב שישחרר אותנו מעולה של השאלה, כי אם ברב אשר יורה דרך שעל פיה נוכל להתמודד עמה. 

*** הספר כיסופים- פרקי אמונה בעקבות חורבן חבל קטיף / ליאור אנגלמן. (להזמנות 052-5666384)***